Subject: [Liturgia] Fw: Érdeklődés

From: "Füzes Ádám" <[email-masked]>
Date: Wed, 27 Nov 2002 20:58:06 +0100

Feladó: "Tarnai Imre" <[email-masked]>
Elküldve: 2002. november 26. 20:14

Kedves Listatagok!
Tud-e valaki felvilágosítást adni, hogy mikor és milyen szöveggel helyezték
hatályon kívül a "Normae universales de Anno Liturgico et de Calendario" 5.
pontját, amelyiknek az utolsó mondata szerint "Sollemnitates autem in his
dominicis - [mármint Advent, Quadragesima  és Pascha] - occurentes sabbato
anticipantur". Azért kérdezem, mert a direktórium ezt következetesen nem
veszi figyelembe, hanem a régi szabályok szerint következő hétfőre rakja az
így impediált ünnepeket. Sőt most az Adoremus füzet is a most következő
Szeplőtelen Fogantatás ünnepénél így jár el. Kár lenne, ha ez a rendelkezés
tényleg megváltozott volna, hiszen a "szabad szombaton" sokkal könnyebb
megoldani a nyilvános ünneplést is.
Ugyanez a kérdésem a halottak napjára vonatkozólag is, mert a Liturgia
Horarum rubrikája szerint "Amikor november 2-a vasárnapra esik, ... a
zsolozsma pedig nem a Halottak napjáról, hanem a vasárnapról mondandó." A
2003-as direktórium pedig nem így jelzi. Ez is megváltozott volna? Szóval ha
valaki tud konkrétumot, kegyen kedves jelezni, mert érdekelnek a források.
Az - ugye - csak valami nyomdai tévedés, hogy az "Adoremus" az adventi
vasárnapokra Gloria-t jelez?
A válaszokat előre is köszönöm
Tarnai Imre nagyoroszi plébános

---

From: Fülöp Ákos <[email-masked]>
Date: Wed, 27 Nov 2002 21:29:20 +0100

Az idei direktóriumban rengeteg a nyomdahiba.
Halottak napjánál valószínűleg egy az egyben áttették a halottak napját a
következő napra.
A főünnepeket nagyböjtben és adventben az utóbbi időben mindig a következő
hétfőre tették.
Nem tudom, miért.

Fulop Akos RM
Kobanyai Szent Csalad Plebania
H-1103 Budapest Kada utca 25
tel.: 1/260-7905   mobil: 30/954-5083
email: [email-masked]

---

From: Gere Dávid Márk <[email-masked]>
Date: Wed, 27 Nov 2002 22:18:51 +0100

Az elmúló év áprilisában olvastam egy templomi hirdetőtáblán:

Április 5. Húsvét 6. napja ELSŐPÉNTEK.
Gyóntatás 3/4 9-től, utána szentmise.

A dolog nagyon felbosszantott. Meg is néztem a Direktóriumot, hogy abban mit
találok.
Ha az elsőpéntek nem is volt kiírva, azért a bűnbánati napot jelző kis
kereszt ott volt.
E leveleket olvasva megnéztem a 2003-ast is, hát abban is ott a kis kereszt.
Majd belelapoztam a korábbi Direktóriumokba, s látom, hogy a kis kereszt
mindig ott van Húsvét péntekjén.
Az Egyetemes szabályok a liturgikus évről 22. pontja: "A húsvétvasárnaptól
pünkösdvasárnapig tartó ötven napot ujjongó örömben üljük meg: egyetlen
ünnepként, sőt "nagy vasárnapként" ..." A 24. pont: "A húsvéti idő első
nyolc napja húsvét nyolcada. Ezt az Úr főünnepeként üljük meg." Ezek alapján
én ellentmondásnak érzem a bűnbánati napot. Mint házfőnök nem is rendelek
erre a napra hústilalmat vagy bűnbánati gyakorlatot, amit egyébként más
péntekeken megteszek. Véleményem szerint a főünnep sosem lehet egyúttal
bűnbánati nap.
Lehetséges, hogy rosszul gondolom?

fr. Gere D. Márk

----- Original Message -----
From: "Fülöp Ákos" <[email-masked]>
To: "Liturgikus levelezőlista" <[email-masked]>
Sent: Wednesday, November 27, 2002 9:29 PM
Subject: [Liturgia] Re: [Liturgia] Fw: Érdeklődés

> _______________________________________________
> Liturgia levelező lista
> [email-masked]
> http://www.communio.hu/mailman/listinfo/liturgia
> Feliratkozás: mailto:[email-masked]?subject=subscribe
> Leiratkozás: mailto:[email-masked]?subject=unsubscribe
>
> Nézd még meg: www.liturgia.hu
>

---

From: Biacsi Dávid SJ <[email-masked]>
Date: Wed, 27 Nov 2002 22:39:14 +0100

Kedves Listatagok! Krisztus békéje!

Legjobb tudomásom szerint:
1. Csak a parancsolt ünnep péntekje nem bűnbánati nap; a főünnep
péntekje az. Az egy dolog, hogy ma (pontosabban Miklós Imre óta)
Magyarországon csak a vasárnapok, illetve dec. 25., jan. 1. és aug. 15.
parancsolt ünnep.
2. Egy magyar liturgika tankönyvben vagy jegyzetben olvastam még anno,
hogy a MKPK határozata (1983?) értelmében ápr. 4., máj. 1., nov. 7. ha
péntekre esik, akkor nem bűnbánati nap. Ez mintha még ma is érvényben
lenne. Ki tudná a jogforrást előbányászni? Érdekes lenne...
3. Iráni gyakorlat (ahol a munkahét szombattól csütörtök délig tart, és
csütörtök déltől szombat reggelig van munkaszünet): a latinok
ordináriusa áttette a heti bűnbánati napot szerdára.

Üdvözlettel Krisztusban
Dávid testvér

Biacsi Dávid SJ
---------------------------------------------
Pongrácz Szent István jezsuita rendház
3529 Miskolc, Fényi Gyula tér 4., Pf. 199.
Tel.: (46) 303 295, 204-es vagy 222-es mellék
---------------------------------------------
Fényi Gyula Miskolci Jezsuita Gimnázium
3529 Miskolc, Fényi Gyula tér 10., Pf. 199.
Tel.: (46) 560 458, 113-as mellék
Fax: (46) 560 582
---------------------------------------------
Mobil: (30) 974 6328
E-mail: [email-masked]
--------------------------------------AMDG---

> megteszek. Véleményem szerint a főünnep sosem lehet egyúttal 
> bűnbánati nap. Lehetséges, hogy rosszul gondolom?
> 
> fr. Gere D. Márk

---

From: Gere Dávid Márk <[email-masked]>
Date: Thu, 28 Nov 2002 00:56:09 +0100

A "parancsolt ünnep" mint kategória liturgikus fogalom volna? Talán inkább
erkölcstani.
Nézzük meg a Direktóriumot! A "parancsolt ünnep" mindig zárójelben szerepel
a "Főünnep" után. És talán csak azért van ott, hogy felhívja a figyelmünket,
hogy jelezzük a híveknek, hittanosoknak: most kötelező ünnepelni. Ezen a
napon kötelező megünnepelni Krisztus misztériumát, s ha nem teszed, bűnt
követsz el. Erről eszembe jutott Kerekes Károly ciszterci apátúr egy
tanmeséje Luciferről -amit tréfának szánt. Hogyan lett Luciferből Ördög?
Amikor még jó angyal volt, egy alkalommal nem énekelte a zsolozsmát. Isten
szólt neki, hogy énekelje. Mire ő megvonta a vállát és azt mondta: Nem!!!
Mire Isten: "Mehály! Taszajtsd le!!!" Nos a "parancsolt ünnep" kifejezést a
"gyengébbek kedvéért" tartjuk fenn. Szó nincs róla semmiféle liturgikus
előírásban. Sollemnitas, Festum, Memoria... Ezek vannak, és ezek valóban
meghatározák egy nap (liturgikus) ünneplését, az ünneplés fényét. A
"parancsolt ünnep" a gyóntatószékben kerülhet elő ilyen összefüggésben:
"Parancsolt ünnepen nem voltam szentmisén." Vagyis még akkor sem ünnepeltem
meg Krisztus misztériumát, amikor erre az Egyház külön felhívta a
figyelmemet. Megbérmált (vagy akárcsak az Eukarisztiában részesülő), hitét
gyakorló keresztény nem azért ünnepel vasárnaponként, Karácsonykor,  Mária
Istenanyaságának és Mennybevételének ünnepén, mert az kötelező. Hanem mert
aznap különösen is erőt vesz rajta a határtalan öröm.
Félreértés ne essék, nem akarom a szó erkölcstani vonatkozását kétségbe
vonni. Mint gyakorló hittanár minden évben, minden évfolyamon legalább
egyszer elmondom és számonkérem: az ünnep neve szerint és nem csak a dátumok
szerint. Mert hiszen nem december 25 a parancsolt ünnep, hanem Karácsony
szent napja előestéjétől a napja végéig, nem január 1 Szilveszter vagy Újév,
hanem Mária, Isten Anyja Ünnepe előestéjétől a napja végéig, különösen, mint
a karácsonyi misztérium nyolcadának zárónapja, s nem augusztus 15, mert
akkor iskolai szünet van és nem kötelezhetünk senkit semmire, hanem Szűz
Mária Mennybevétele, amikor különösen is hálásak vagyunk Istennek Égi
Édesanyánkért, akinek "FIAT"-ja ("legyen nekem a Te igéd szerint") miatt
megkaphattuk Krisztust.
Minden Főünnep Krisztus misztériumáról szól. Ekkor határtalanul boldogok
vagyunk, mert miatta szabadulhatunk meg bűneinktől, amit a bűnbánati napokon
nagyon-nagyon keményen igyekszünk bánni...

fr. Gere D. Márk
----- Original Message -----
From: "Biacsi Dávid SJ" <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Sent: Wednesday, November 27, 2002 10:39 PM
Subject: [Liturgia] RE: [Liturgia] Re: [Liturgia] Re: [Liturgia] Fw:
Érdeklődés

---

From: Verbényi István <[email-masked]>
Date: Thu, 28 Nov 2002 07:42:47 +0100

Kedves Ákos!

Kétségtelen, hogy vannak apró sajtóhibák, de a Halottak napja szabályos és
tökéletes. Meg kell nézni a Misekönyvben az ünnepek rangját. Az adventi és
nagyböjti vasárnapok a tanításuk miatt olyan jelentősek, hogy még a
főünnepek is a következő napra kerülnek. Emlékezetem szerint Pl. 2002-ben
Gyümölcsoltó fehérvasárnap után volt, Szeplőtelen Fogantatás ünnepe pedig
december 9-én. Az évközi vasárnapoknak kisebb a rangjuk.
Üdv!

Verbényi István

MALEZI

---

From: Fülöp Ákos <[email-masked]>
Date: Thu, 28 Nov 2002 07:55:54 +0100

Tarnai Imre levelére reagáltam.
A direktóriumban - megnéztem - a halottak napja előtt jelzi a zsoltárhetet,
illetve azt, hogy a II. ED a főünnepről, vagyis Mindenszentekről.
A Halottak napjánál viszont az írja, hogy a ZSo a mai napról...
Ez nyilván apró figyelmetlenség, az iei direktóriumban a szokottnál több
ilyen van.
pl.: Rögtön az elején miseolvasmányok C év, amikor a boritón jól jelzik a B
évet.
Talán a Szent Gellértnek kellene jelezni, hogy van benne hiba.
Nem tudom, lektorálja-e valaki, esetleg lehetne javasolni, hogy a Liturgikus
Intézet
átnézi a nyomda előtt.

Fulop Akos RM
----- Original Message -----
From: Verbényi István <[email-masked]>
To: Fülöp Ákos <[email-masked]>; Liturgikus levelezőlista
<[email-masked]>
Sent: Thursday, November 28, 2002 7:42 AM
Subject: [Liturgia] Re: [Liturgia] Re: [Liturgia] Fw: Érdeklődés

---

From: Lauer Tamás <[email-masked]>
Date: Sat, 7 Dec 2002 05:59:26 +0100

Aki Jézust nem szereti, megváltatlan marad és poklot hord szívében, mely
egyszer elnyeli (Prohászka)