Subject: [Liturgia] HIR EGYHAZZENEI KONGRESSZUS SZEGED

From: Attila Józsa <[email-masked]>
Date: Mon, 17 Mar 2003 20:34:43 +0000

VI. Magyar Egyházzenei Kongresszus
Szeged, 2003. III. 13-15.
A Magyar Egyházzenei Társaság rendezvénye

Szeged adott otthont a Magyar Egyházzenei Társaság által rendezett VI. 
Magyar Egyházzenei Kongresszusnak, amelynek témája így foglalható össze: 
Liturgia és zene a szakrális térben.

A kongresszus március 13-án, csütörtökön vesperással kezdõdött el, amelyet a 
szegedi városháza dísztermében megnyitó és ráhangoló elõadások követtek.
Dr. Dobszay László a MET elnöke megnyitójában az összetartás, az egyéni és 
közös szellemi munka és megosztás fontosságáról beszélt, valamint arról, 
hogy minden jó kezdeményezés az intézményesülés segítségével továbbélhet, 
bár állandóan szükség van arra, hogy az intézmények megújuljanak.

Az elsõ elõadást angol nyelven Prof. Dr. David Hiley regensburg-i egyetemi 
tanár tartotta: „Személyes zarándoklat a gregorián felé” címmel. A 
professzor felvételekkel is bemutatta, milyen állomásokon keresztül fedezte 
fel a gregoriánt. Ezzel kapcsolatban szólt az emocionális élmény, a 
tudományos munka és a képzelet erejének szerepérõl, valamint, hogy mivel 
gazdagította õt a közép-európai  gregorián ének megismerése.

Az este további izgalmas eseménye Dr. Déri Balázs docens videofelvételének 
megtekintése volt, amely a nyugat-szaharai Vádi n-Natrún Szent Bisoj 
kolostorában készült, és a kopt liturgia gyakorlatáról és a kopt templomról 
adott hiteles képet.

Március 14-én pénteken reggel, felekezeti istentiszteletekkel kezdõdött a 
nap. A katolikus misét S.E.R. Gyulai Endre szeged-csanádi püspök úr és a 
jelenlevõ papok vezetésével végeztük a szegedi Dómban.

A nap folyamán hat elõadás hangzott el:
Dr. Barsi Balázs OFM: A keresztény templom õsi szerkezetének teológiai 
üzenete
Ft. Füzes Ádám (MALEZI) – Liturgikus tér az ókeresztény Rómában
Földváry Miklós István, klasszikus és középlatin filológus: Szent terek az 
ókori Görögországban
Dr. Pásztor János egyetemi tanár: A szent hely református értelmezése
Dr. Krähling János PhD, egyetemi docens, Liturgia és épitészeti térformálás 
újkori példákkal
Dr. Enyedi Pál, DLA, , Dr. Finta Gergely DLA, Dr. Dávid István, DLA: Az 
orgona helye a templomban.

Az elõadások rövidesen szerkesztett változatban is megjelennek a Magyar 
Egyházzene c. folyóiratban.

Néhány gondolat az elõadásokból: Déri Balázs videofelvétele kiváló alapot 
nyújtott a kongresszus témájához, mert a felvételeken megfigyelhetõ volt a 
kopt liturgia sokrétû térhasználata, az énekesek és a hívek részvételének 
módja. Barsi Balázs a templom alapvetõ hármas tagoltságát (elõcsarnok, hajó, 
és a szentély) a lelkiélet hármas útjával (via purgativa, via illuminativa, 
via unitiva) vetette össze. Füzes Ádám vetítéssel egybekötött izgalmas 
elõadása az ókeresztény Róma liturgikus tereit mutatta be, különös 
hangsúllyal az igeliturgia terére. Földváry Miklós I. elõadása, amely a 
Jelenlét és áldozat alcímet viselte, megvilágította a pogány görög templomok 
és a keresztény templomok között lévõ hasonlóságot, de a keresztény 
templomoknál fellehetõ alapvetõ újdonságot is: pl. a jelenlét és az áldozat 
egybetartozását. Pásztor János református egyetemi tanár kitért a sokat 
idézett „lélekben és igazságban” jánosi kifejezés valódi értelmére, Krisztus 
liturgikus jelenlétének a formáira. Krähling János építészettörténész 
diapozitívok segítségével bemutatta az újkori templomépítészet történetének 
a keresztmetszetét, különös tekintettel a Trienti Zsinat után elterjedt 
templomforma megjelenésére az egyes építészeti stílusokban. Itt merült fel a 
kérdés, miként lehet ezekbe a templomokban a II.Vatikáni Zsinat igényeinek 
megfelelõ templomtereket létrehozni.
Az orgonamûvészek az orgonák elhelyezkedését és liturgikus funkcióját 
vizsgálták: Enyedi Pál a katolikus, Finta Gergely az evangélikus, Dávid 
István a református felekezet elveit, gyakorlatát ismertette.

Délután kerekasztal beszélgetésre került sor, amelyben az építész szakma 
képviselõi vettek részt. A következõ kérdések képezték a beszélgetés 
tárgyát: A keresztény templom egy vagy többterû-e? Hol van az énekesek, 
zenészek, az orgona helye a templomban? Milyen szempontok alapján épüljön új 
templom?

A kerekasztal beszélgetés fõ tanulsága az, hogy a templomépítést és a 
liturgikus terek kialakítását nem lehet egy lelkész, vagy egy közösség 
önkényére bízni, vannak teológiai alapok, amelyeket figyelembe kell venni.  
Szóba került, hogy sok katolikus templomban a liturgikus térrendezés csak 
egy „minimumliturgiához” alkalmas, amelyben az egyedül misézõ pap és a 
padokba szorított közösség áll párbeszédben egymással.  Sokszor elõkerült az 
is, hogy miközben az oltárteret fontosnak tartjuk, az igeliturgia helyére és 
terére nem figyelünk oda, pedig itt alkalmas végezni a zsolozsmát, valamint 
ennek a közelében van az a hely, ahol a szkóla elláthatná liturgikus 
feladatát. Vitát okozott a templomok alakja is. Sok kritikát kapott a 
színpadszerû templommodell, de a hívek passzivitását nagyban befolyásoló 
padok kérdése is felmerült.

Péntek este evangélikus ágendás istentisztelet is volt még, amelyen 
érzékelhetõvé vált, milyen lehet egy kis idõ elteltével az evangélikus 
egyház megújított ágendás liturgiája.  Az evangélikusok liturgiareformja 
fontos lépés lehet az ökumenikus örökség felfedezése területén.

Március 15-én reggel  utrenyén vettünk részt a szerb ortodox templomban, 
ahol megfigyelhettük az ortodox templom szerkezetét és liturgikus tereit, 
amelyek még a nyugati típusra épült templomaikban is megmaradtak.
A kongresszus elõadássorozatát Dr. Szendrei Janka, tanszékvezetõ egyetemi 
tanár elõadása zárta: A Te Deum: ökumenikus örökségünk címmel. Nemcsak a Te 
Deum eredetérõl kaptunk áttekintést, hanem magyar fordításának, 
magyarországi dallamainak történetébõl is, s az egyes keresztény felekezetek 
gyakorlatára kitekintve megismerhettük, miért tartozik az ökumenikus 
örökséghez a Te Deum.
A VI. Egyházzenei Kongresszust a tagozatok ülései zárták (orgonás, kórus, 
pedagógiai),  továbbá a MET tisztújító közgyûlése.
Az orgonás tagozat ülésén szó volt a történelmi orgonák megvédésérõl, 
valamint az elektromos és digitális orgonautánzatok problematikájáról. 
Gyakran nem mûködõ történelmi orgonákat távolítanak el meggondolatlanul a 
templomokból, orgonautánzatokkal helyettesítik azokat. Az igazi orgonát, 
legyen bár kicsi, semmilyen orgonapótlék nem tudja igazán jól 
helyettesíteni. Az orgonák restaurálást három forrásból lehetne végezni 
(gyülekezet, szponzorok, pályázatok, egyházmegyei alapok).

A Magyar Egyházzenei Kongresszus szubjektív értékelése:

A szervezõk inspiráló helyszínt választottak. Jó volt, hogy hagyományosan 
több felekezet szempontjából voltak megközelítve a témák. Az építészek 
jelenléte hasznos volt. Kár, hogy kevés idõ jutott véleményük kifejtésére. 
Néhány általuk épített magyarországi templom belsõ tértervezését is 
megmutathatták és elemezhették volna. Sok elõadást diaképek és felvételek 
tettek színessé, s ez megkönnyítette a hallgatóság figyelmét. A feszített 
tempó mellett talán aránylag kevés idõ jutott a személyes eszmecserékre. 
Gondosan és mintaszerûen meg voltak szervezve az istentiszteletek énekes 
szolgálatai és énekrendjei.  A szegedi kongresszus után úgy érzem, hogy a 
Magyar Egyházzenei Társaság, bár nem az egyetlen és nem is tökéletes, de 
mégis egy izgalmas szellemi mûhely, ahol nagyon sokat lehet tanulni és 
tapasztalni.
Józsa Attila

_________________________________________________________________
MSN Messenger : discutez en direct avec vos amis ! 
http://www.msn.fr/msger/default.asp